December
Kommentaari
Kommentar
stycke – textställe – kommentar
2 In studiis quidam progressus. (lat.) En smula framgång i studierna.
3 »nå nå, ampoka hilja!» (fi. pro ampukaa hiljaa) ung. »så så, ta det lugnt!»
18 matklapparne klappar på ryggen, som man skämtsamt gav varandra efter en måltid.
25 simulacre bluff.
29 Koriza sannolikt ett kortspel.
44 plateauer sannolikt bordstabletter; SAOB har detta belägg av Topelius.
45 Rhunchinas öknamn på den klumpigt byggda skonerten Activ.
50 Eschaperte rymde.
52 slänga krök; SAOB har detta belägg av Topelius.
52 leto litade.
54 sockerbröd småbröd av socker, ägg och mjöl; kunde även avse annat sött bakverk.
58 negligéband knytband för spetsmössa.
58 långshawlett lång sjalett.
58 absentes frånvarande.
58 tortor mindre bakverk, bakelser.
59 Chemisettknappar knappar till skjortbröst.
59 penntorkare små tyglappar fästade ovanpå varandra (t.ex. med en knapp eller några stygn), användes för att torka överflödigt bläck av pennspetsen.
59 sidenwalk halsduksvalk av siden.
70 gåsar (dial.) ångar, immar.
70 ledamöter lemmar.
71 Vakttornet i Koat VënVakttornet Koat-Vën. Sjöroman (1780-1830) av Eugène Sue, ingår i översättning av A. F. Dalin i Hiertas läsebibliotek (1835).
75 kyss fadderkyss, som efter ceremonin utväxlades med den man stod fadder med.
75 allt prutande och prejande alla invändningar och bedjanden; SAOB har detta belägg av Topelius.
75 Ein wenig decouragée (ty. och fra.) En smula modfälld.
85 i banko i fulla mått.
86 Nyfiken ett kortspel; SAOB har detta belägg av Topelius.
87 inter pocula (lat.) vid bägarna.
92 husrådarns (dial.) hustomtens.
93 Nu hwilar hela jorden Psalmen ingår i den karolinska psalmboken från 1695, nr 375.
Rubrik Slut Anmärkning Efter »Slut Anmärkning» saknas text (4 rader).
102 icke du [...] aldrig mer – Text saknas (ca 4 rader).
December Månad 1835.
1 1. Tisdag. Latin. E. m. hos Lithéns. Läste Algier och Paris. Åt äppel. – Disput med Collander som påstod att jag och öfriga wederbörande ej hafwa rätt lust och drift i dansen. – Jag åtminstone tycker mig på sednare tider hafwa blifwit en högst ifrig danseur.
2 2. Onsdag. Studerat Latin –
In studiis quidam progressus.språk: latin
–
3 3. Thorsdag. E. m. hos Lithéns med syster Sophie. Läst Algier och Paris. Wid de mest rörande ställen rynkade Sophie sin näsa och Lisette N. sade:
»nå nå, ampoka hilja!språk: finska»
– Treflig quäll, såsom alltid hos L:s. Mamma kom efter oss. Morbror L., mycket road af att beskrifwa sin ungdomstid, beskref nu för oss sina äfwentyr under sista kriget. – Gubben har varit (berättade Mamma sedan) en vacker karl i sin ungdom, spenslig och nätt som en docka. och war verkligen, såsom han sjelf påstår, fruntimmerna i tycket.
4 4. Fredag. 12 graders köld. – Sophie Backman hos oss hela dagen. Grekiska. – Is. Swahn hos mig. – Sorgepost om fru Jessbergs död i G. Carleby. – – I dag, sade Mamma, skulle Morbror L., om hans första fru lefwat, fått fira sitt silfwerbröllopp. Huru passande hade det icke warit att med en sådan fest inviga nya byggningen.
5 5. Lördag. Grekiska. Gjorde med Albert D. en utfart till Alörn. Till Alörn, det kära Alörn. När jag sist lemnade holmen, då skedde det med tårar. – I Lithens stuga. Der war så tomt men ändå så bekant och minnesrikt. – A. och jag skrefwo i twenne alar, sammanvuxna nertill, följande namn: å ena trädet: R. S. L., M. C. L., I. C., I. C., I. S., M. B., I. S. T., och i andra trädet: A. D., H. B., Z. T., – samt M.I.N.N.E., – Och är icke hela det vackra Alörn ett det aldrasötaste och ljufligaste Minne från wåra roliga ungdoms dagar? Ja det är vist, och det säga alla som woro der med oss:
|348|det war ett verkligt paradis, der friden bodde
och glädjen strödde sina bästa rosor. –
|35|7 S. d.Samma dag E. m. War min plan att gå till Lithéns och läsa – Men: Visite af herrskapet Brunström. – D:o af Moster W:a Lithen. Och D:o af Moster Lithén från G. Carleby som oförmodadt gjorde oss en glad surpris. Åtföljdes af M:lle Winge som genast reste till Juthbacka. – Moster L. war wid sitt gamla muntra humeur och underhöll en rätt liflig conversation. – Basta köld. –
8 6. Söndag. 15 ½ gr. under noll.
9 I kyrkan; afhörde Fonselius och Häggströms ypperliga messa. –
10 E. m. På Doktor Lundmarks begrafning. Denna war rätt stor, samlingen talrik, ceremonien högtidlig; den för sig gick i kyrkan wid ljus, under sorgmusik och psalmer, i närwaro af en owanlig mängd åskådare. –
11 Sedermera under aftonen gjorde jag bekantskap med studiosen Zimmerman, Ostrobotniensis. Medförde bref från Blanken, jemte småsaker, beställda åt Mamma och syster till Julklapp. – Anmärktes såsom obelefwenhet att jag och några andra talte ett par ord med fruntimmerna. Förnam äfwenledes huru wåra Ephemerer blifwit illa hundfilade af föga competenta critici. – Bjuden till soupée, för Moster L:ns skull. Converserat med damerna och reste hem kl. 1 om natten. – Nattquartere i vindskammarn. –
12 7. Måndag. Grekiska. –
13 S. d.Samma dag e. m. hos Lithéns. Jag wille just sluta Algier och Paris. Då kom M:lle Calamnius dit. – Satt med fruntimmerna i förmaket. – Conversation oss emellan, efter wanligh., rätt intressant. »I dag är du sista gången här i förmaket.» – Herrskapet spelte boston. Benzelstjerna war distrée och sade ibland: »fru rådman Lithén.» – M:lle C:ius blef ibland så ifrig att wi alla måste skratta. – Således en rolig afton. –
14 8. Tisdag – Moster Lithen reste bort; åkte med bror Zimmerman. hos Lithens – hwad tycks? – klockan 12 om middagen. – Saken war den att wi wille sluta Algier och Paris, och det gjorde wi ochså. – Således Middag hos Lithéns. Visite i nya byggningen som redan i saln war meublerad. – Bror Albert illamående. –
|36|15 S. d.Samma dag klockan ½ 5 e. m. åkte med till Kudnis, hemförande Mathilda som lofwat bli hos oss någon vecka. – Mormor Wacklin. – Allmänna samtalsämnet: Laiberg. – Nattquarter oppe i windskammarn. –
|349|16 Hvad äro några dagar hvad är en vecka i sällskap med Thilda? – Är det synd om jag önskade ha henne hos oss för altid. – Hon har ibland bordt seoriginal: ne att jag tänkte så.uttolkad chifferskrift
17 9 Onsdag. Således Mathilda Lithén hos oss. – Kantänka Pegasenhjelm war i sitt element när han fick sitta nere hos flickorna. – Måste likwäl för synskull läsa litet grand. – Klipte papperssoldater åt Oscar i Uleåborg, – ett handtwerk deri jag är hemma. – Aftonquisten: Visite af Tante Emelie Turdin. Visite af bror Albert D. som hade ledsamt efter somliga. Alldeles icke underligt.
18 Aftonquistarne, squallerstunderna,
matklapparne
äro de roligaste man kan föreställa sig. – Likwäl är jag ej så nödig om att andra skola sig desamma föreställa. – »Notabene för mig allen. Rewersen drages på von Backensten.» –
19 10. Thorsdag. Biwuak oppe i Windskammarn der jag hade kallt så att jag skulle ha frusit till assit om jag inte händelsevis råkat wara warm om hjertat, hwargång jag kom nerifrån. – Roliga, tokiga, öfwerdådiga, lustiga, försåtliga planer. Jag föresatte mig t. ex. att borra hål genom taket och göra spektakel med flickorna. – Till den ändan drog jag dit opp knifwar och borrar, arbetade envist tills jag fick en tilja genombruten. Men arbetet drog ut på tiden och innan jag fick det färdigt kom ohjelpliga förhinder. Se föröfrigt Windskammargolfwet inwid Sockerkammarwäggen. –
20 S. d.Samma dag kl. 12 f. m. Visite af fru Kerrman och Jacob, hwilka här spisade middag och drucko Caffe. – Jacob är snart 16 år; wid den åldern war jag ingen liten kaxe. –
|37|21 Kl. 4 e. m. Afreste Kerrmans, och med dem Mormor Wacklin. S. d.Samma dag Flickorna oppe i min kammare, rewiderade i byreaun. Nu hände sig ej bättre än att jag der hade ejn julklapp åt Sophie. Derföre blef jag naturligtwis mycket altererad och wille hindra deras nyfikenhet, så att de blefwo stötta och gingo ned. – Inom en timmes tid war allt på rätt igen.
22 Åkte flickorna till staden, till Lindquistens boda der de uphandlade hwarjehanda. – Visite af Emelie Lindquist. – Som spelte pianoforte med Sophie, Rhodens Andante som let mycket wackert på afstånd. – Sak samma för mig, – jag satt och höll Mamsell Lithén sällskap. – »Det wet jag ändå wisst, om jag blir olycklig, och om än alla andra öfvergåfwo mig, så skulle Rosalie och du icke göra det.» – Nej, nej, nej! – Afskedsvisite af bror Albert Dyhr som reste till Uleåborg. – – Rolig afton. Jag tror wi refwo opp Råskwäder. –
|350|23 11. – Dec. Fredag. – När jag i dag waknade så war jag fastfrusen i sängen, nästan, skulle jag säga. – Så kallt war deroppe. – Då blef jag desperat och sade: Det skall necken ligga här oppe mer. – Läste Grekiska och kom ner med stor förskräckelse, skall man tro, ty just i detsamma ropade Mathilda: Adjö – och for bort med Rosalie. – – Voila! alla mina wackra planer för dagen. –
24 Jag hade mycket dålig aptit wid frukosten, och skyndade på dåligt humeur till Smedsbacka på ärender. – Afhörde klagowisor öfwer det »olideliga»original: ”olideliga squallret i NyCarleby. –
25 Ärenden hos Turdins, hos Bergers och hos Lithéns. Der (hos L:ns) war stor förwirring, ty man war som bäst i flyttningsbestyr, och alla möbler stodo huller om buller. Men – efter sorg kommer glädje, efter bekymmer en stor hugnad. – Så i smått, så i stort. – Underrättelse om att hela T:s bortresa war en
simulacre
. Följagteligen: – S. d.Samma dag kl. 4 e. m. Thilda här igen. – Samteliga fruntimmerna på Caffe oppe i min kammare. Tractamenter woro Caffe, äppel, plättar, the och i detsamma soupée. – Wi skrattade rätt mycket. – Klipte blad. Sophie gjorde blommor och Thilda sydde en krage åt Rosalie. Således en mycket rolig eftermiddag. – Annars roliga tider nuförtiden. – Nattquarter nere i yttre kammarn. I hemlighet skall jag säga jag fick en – nattkyss. –uttolkad chifferskrift
|38|26 12. Lördag. Grekiska några werser. –
27 Som sagdt war, det är roliga, oroliga, lustiga tider, det här. – Visite af Demoiselle Sahlbohm, som satt i yttre kammarn medan ungdomen satt derinne. – Rasade med flickorna. Thilda ledsen öfver Malice. Nemligen ett upspunnet yttrande: »hvad rår jag för att alla tycker om mig?» – En dumhet som ingen menniska tror. Wille dock weta ur hwems mund den kommit. –
28 13. Söndag. Misslyckad kyrka, d. v. s. misstag om ringningen. – Visite af Monsieur Logren som hämtade en tidning. –
29 E. m. spelte
Koriza
med flickorna. – Folk till främmands. Med folk menar jag diverse. – Sophie Olson, Sophie Fonselius, Swante Swahn. – En pipa med Swante, och sedan Koriza, Nb:ene med flickorna. – Raljeri om swedda hjertan: Svante sade sitt wara swedt af kärleks os. – T:a war ej rätt munter. – Brände opp somliga hjertan, hwilka wälförståendes woro af papper och tjente till marker. – – Erhöll den nåden att få skrifwa i S. O.:s Minnesbok. – – Scener med och utan Jacobson. – Tragicomique och Comico Tragique. »Se nu, om jag skulle wara död så här, hwad skulle ni då säga?» – Efter sådana Tragiska ansträngningar måtte man sofwit bra. –
|351|30 14. Måndag. Visite af herr Handelsman Janne Lybeck. – Betalt Ränta på sin skuld för Calamnii gård. – Mamsell Lithén sprang unnan från salen. –
31 En Commission. Neml. af Jeana Backman i Helsingfors anmodad att skrifwa en par Julklappsverser. Jag skref wäl ochså en par men ansåg dem ej meritera att försändas så lång wäg, hwarföre jag ej afskickade dem. Till staden, kuskad af »han druckjin», en afsigkommen rotgubbe. Flickorna spektaklade och sade det såg så bra ut. Hos Lithéns i Nya byggningen. Ack, himmel hwad der war snyggt och gentilt och wackert! – Rosalie frågte när T:a kommer hem? Inte så snart, swarte jag. – hos Hindrik, som påstod att en min billett från mig war skrifwen af fruntimmer. Jag höll med. –
32 Eftermiddagen, som wanligt, mycket treflig och rolig. –
|39|33 15. Tisdag. På förmiddagen besök af Marin Leutnanten Isak Swahn. Lånte böcker. –
34 Klipte blad åt Sophie. – Satt nere hos flickorna hela dagen. Unga herrskapet woro muntra. – »Thilda sade sig wilja resa bort»original: bort – Nej, det blir inte af. »Nå så skall jag bli här tills ni blir leda mig.» – »Håll ord, och du kommer alldrig bort.» –
35 Satt och höll wakt wid damernas hufwudgärd.
36 16. Onsdag. Läste 100 verser Grekiska.
37 E. m. Visite af Anna Helena Backman. – Flickorna sydde och pratade allt emellanåt. – Således roligt. Åkte till staden på en hoper ärenden. Hade brutit af Mathildas pryl. – – Thilda läste lilla Dagboken och blef ledsen då hon läste om Alexander. –
38 Samvetsfrågor, mamma frågte af Thilda om Lybeck gjort sitt anbud?uttolkad chifferskrift – Swartes Nej. – Ledsen, – jag wet ej rätt för hwad. – Det war ett oredigt moln som omedwetet om sitt eget ursprung skymde det klara solskenet. –
39 P. S. De squallerstunderna äro så roliga. – Rasat med flickorna och warit odygdig. Lagt sympatiepatiance tillika med Mathilda. – Wille, curieust nog, inte lyckas bra. –
40 17. Thorsdag. – Satt med flickorna hela f. m. och muntrade oss. Nu kunde wi ej längre quarhålla Thilda; hon skulle resa. Förut, i skymningen woro flickorna uppe i min kammare och besågo några pappersgubbar, ritningar m. m. –
41 Kl. 4 e. m. spändes häst före, Thilda tog afsked, jag fick en kyss, och så for hon, – hemkuskad af underskrefwen. – På återresan kom jag under fund med att det war bra kallt. – Thilda saknade wi mycket, den|352| muntra goda flickan, och det war just helt tomt i början. – Oppe på min kammare, något nedslagen – I sådan jordmån gro de bästa af själens plantor. – bön. – Farväl söta goda Thilda, – jag kunde gråta när jag tänker på dig. –uttolkad chifferskrift
|40|42 18. Fredag. Thermometern 22 grader under noll. – – Grekiska. – Skref i Sophie Olsons Minnesbok. – Klipte blad åt Syster Sophie. – Åkte ut på e. m. på åtskilliga ärender, och reste med flit 3 gånger förbi Lithéns. – Föröfrigt föga att anmärka.
43 19. Lördag. – Kallt. – 200 v. Grekiska. E. m. hos Hindrik en moment och sedan hos Lithéns, i sällskap med Sophie. Besåg de granna, vackra trefliga nya rummen. – Önskas åt husets ägare och innewånare helsa och glä trefnad och mycken glädje i hundrade år. –
44 Skämt och munterhet, att börja med. – Raljeri om Tegners bekanta vers på hårlocken från hans systerdotter till hennes fästman. Jag låddes inte weta af den och hade mycket roligt åt flickorna som hwiskade och skrattade så förstulet. – Spisade afton dersammastädes. – Sophie stannade quar, för att sy
plateauer
åt Mamma.
45 20. Söndag. Sent i kyrkan. – Vek på hemwägen in till Lithéns. Flickorna hade wakat i natt och haft roligt. – Underrättelse om
Rhunchinas
ofärd, ankommen med dess hemkomna besättning. – Lithéns hade der dyrbara möbler.
46 S. d.Samma dag E. m. Schale och Ekberg hos mig. – Rökte några pipor, en sak som jag på sednare tider åter mera företagit mig. Ytterligare kommo Hindrik B. och Runch.:nas Constapel Styrman Calle Backman, samt ytterligare Logren och Calle Stenroth. Calle B. sjöng för oss. Raljeri med Hindrik om Anna Greta i Ratan.
47 Herrarna Recommenderade sig redan klockan ½ 9; om det war för magra tractamenters skull wet jag icke. Jag bjöd endast thé och intet Thoddy. –
|41|48 21. Måndag. 100 verser Grekiska. –
49 Besök af gamla Brita, som bjöd ut en gammal bok till salu. – E. m. hos Lithéns. – Flickorna brådskade med julklapper, suto skilda från hwarann, och måste allt som oftast säga: »inte får du komma in.»original: in. Och när någon obehörig kom, då war det en förskräckelse, en brådska att stoppa unnan det farligaste.
50
Eschaperte
en stund för att träffa Calle Staudinger som war kommen till staden för att witna wid Urtima tinget om Olsgubbens mord. – Sökte gossarne Lewelius. Ruskigt der och otrefligt. Ingen hemma. – Ledsag|353|ade Staudinger till Stenrothens. Och sedan i fullt språng till Lithéns igen. – Drack the klockan 9. – Löfte att bli bjuden till Mathildas bröllop. »hwem wet, sade Rosalie, kanske just du inte blir bjuden.» – – »Till hennes bröllopp skall jag, sade jag, om jag lefwer, wore det ock dagen före min Candidatexamen. Men blir jag icke bjuden, – nå wäl, jag kommer ändå, men förklädd och oigenkänlig. Då will jag se om bruden ser lycklig ut, och genast resa igen.» – Underliga saker, – att tänka, att gissa på. – I anledning häraf wille Mathilda slå wad med mig att hon skulle känna mig igen i hwilken förklädning som heldst. –
51 22. Tisdag. 122 verser Grekiska.
52 Mamma bakte till Jul och fick engång Os. – Blida med storm. – Åkte till Lithéns och kuskade flickorna några hwarf kring staden. Vid hwarenda
slänga
kröpo de ihop af förskräckelse, men försäkrade ändå att de
leto
på min skicklighet som kusk och woro icke det minsta rädda. – Visite hos Lithéns af Abr. Frosterus, underoficer wid flotten, en bror och bekant. Nu erinrade jag först efteråt att det måtte warit han.
|42|53 23. Onsdag. Grekiska 200 verser.
54 Hemma hela dagen. – Albert Dyhr hemkommen från Uleåborg. Medförde renstekar åt Mamma och åt mig ett bref från lilla monsieur Gustaf Victor, som för sina år skref rätt bra. – Besök af Jungfru Anna Lena som i wår bagarstuga bakade diwerse åt Brunströms. Tracterad med
sockerbröd
.
55 24. Dec. 1835. Thorsdag. Julaftons dag.
56 Således den glada Julaftons dag. Således åter uplefwat en jul med lust och fröjd, med kyrkljus och lanternor, med bjellror och julklapper och glädje opp i tak! – Ja lefwe ändå den glada Julen, barndomens, ungdomens, ålderdomens högtid, ålderdomens minnesfest. – Och lefwe med den den barnsliga oskyldiga glädjen för alltid i wår, i allas barm! –
57 Basta köld. Åtminstone 25 grader. – på f. m. till staden. – till Lithéns; åkte hemåt med dem. De förde Sophie tillbaka. Bjuden till afton. – Ytterligare till staden på twåhundrade ärender. – Besåg de grafstenar för pappa, Mormor och Morfar, som nyss ankommit från Sverige. Voro rätt wackra och dertill billiga – Circa 50 Rd. Banco med transportkostnaden. Små bestyr. I synnerhet med en tafla som wi skulle ge åt flickorna Lithén. – Den war sydd i siden med silke af deras egen Mamma, men numera illafaren och nedsmutsad. Putsade och målade opp den så godt jag kunde. – Visite af Josephine Calamnius som war i fullt bestyr. I skymningen lät jag drängarna upsätta lanternor, på höga stänger utsirade med|354| granris. – I staden tände sig efterhand stjerna wid stjerna. Den gamla seden tycker jag mycket om. – Torde wara en symbol af stjernan öfver Bethlehem den natten då frälsaren föddes. –
|43|58 På aftonquisten inlackades wåra små julklapper. Jag för min del gaf följande: Åt Mamma
negligéband
, åt Sophie silkeshandskar och en ljusröd
långshawlett
, samt åt Franz L. twå små böcker. – Klockan 7 på quälln begåfwo wi oss till Lithéns. Derstädes woro äfwen Calamniuses församlade. Turdins bjudne, men likwäl
absentes
. – Dessutom Collander. – Således en munter samling. – The under hwarjehanda roligt glam. Skref en par verser. – Och lagade julklapp åt Hindrik B. Klockan ½ 10 satte wi oss till det superbt anrättade bordet. Men midt i den glädjen började Mathilda må illa, hwilket war ledsamt. – Satt likwäl med wid bordet. Soupéen war, som sagt är, mycket delicat: wanlig julmat, Lutfisk, och gröt, stekar och
tortor
. Men julklapperna som under tiden regnade in uptogo mera wår upmärksamhet. – Se här några:
59 Flickorna L. guldcollieer, mycket wackra och dyrbara, Johanna Calamnius: 2 kortlekar. Josephine C: en goffrerings machin som wäckte mycket upseende, emedan den hölls för en fällbur. – Franz L. ett wältackladt fartyg, för tillfället illumineradt. – Mamma: negligéeband och plateauer, Sophie 2 flors långshawletter, 3 par handskar. – Jag: 1:mo gentila
Chemisettknappar
med kedjor af Mathilda. 2. en fjäril af Sophie, d. v. s. en
penntorkare
. 3. af Mamma: kläde. 4: en swart
sidenwalk
, 5: hängslor: 6 af Hindrik: Ett pipskaft med vers – och 7: en nyfikenhetspåse med ofwanskrift: Akta dig, war rädd för smälln – Öpna ej förrän Nyårsquälln. –
60 Sådana woro nu klapperne och alla syntes mycket belåtne, flickorna L. trodde jag inte skulle tycka om knapparne, men deri misstogo de sig ofanteligt. –
|44|61 Bland verser som wankades mins jag följande:
62 på pipskaftet från Hindrik:
Grannas bastun ramlar omkull,
Wår står och lutar.
Bättre att ha en lillan en gubb
än att wara alldeles utan.
64 Kängor åt Josephine C.
I dag foten under fällen,
i morgon hufwut under pellen. –
|355|66 Krans åt Mathilda L.
En krans för att linda kring pannan
tills widare. Bida en annan. –
68 Samma afton blef Hindrik Backman adlad under namn af von Backenbrass och derjemte utnämnd till Riddare af Neptuni orden med stora ankaret – allt för sin stora och priswärda manhaftighet om bord å Galeasen Rhunchina. Julaftonen slöts hos Lithéns med lust och gamman, och sällskapet åtskiljdes för att taga några timmars hwila och sedan wakna till en glad julhelg. Hwilket önskas oss samteliga i så fullt mått som i år, alla år wi ännu kunna ha det nöjet och genomlefwa. –
69 25. Dec. 1835. Fredag. Juldag år 1835.
70 En oerhörd köld. Klockan 11 f. m. visade Thermometern 35 ½ gr. under noll. – En del sade den sedan visat 38. – Reste det oacktadt till Jul Ottan, men kom försent ty jag hade misstagit mig om ringningen. – Mötte folket som kom ur kyrkan och höllo sig för näsa och öron. – Inne hos Alb. Dyhr. M:a frisk igen. – Bivistade högmessan. »Så! sade en gubbe när han kom ut ur kyrkan, här ä så warmt så dä
gåsar
.» – Sedermera hörde man af många kylskador. – Midt under denna förstelnande köld marcherade en trupp Ryska soldater förbi. – Af de arma stackarna hade sedan 60 st. förfrusit någon af sina
ledamöter
. –
|45|71 E. m. förflöt mycket obemärkt. En middagslur. – Läst
Vakttornet i Koat Vën
, et Nyfranskt foster. – Skref färgernas språk. – Bittida till hwila. – Förljudes sedermera att Lithéns m. fl. warit hos Calamniuses och haft mycket roligt. –
72 26. Dec. 1835. Lördag. Annan dag Jul.
73 War första Juldagen tom och fattig, så war den andra i dess ställe rik på tilldragelser.
74 Basta köld war wäl äfwen nu, likwäl mildare än i går. – F. m. I kyrkan. – Der war mycket litet folk. –
75 E. m. kl. 3 – Barnsöl hos Capten Brunström i granskapet. Bjuden till fadder åt hans lilla son Anton Julius. – Öfriga ungdomsfaddrar woro: Doct. Frosterus, Schale och Hindrik B. – Carolina B., Mina Ottelin, Mathilda L. och Sophie T:s. – Jag Alla flickorna stodo första gången. Jag stod mot Mathilda, och tog rigtigt ut min
kyss
. – Likaså de andra, så det smälde. – Brunström war mycket beställsam; – Tractamenter wankades i öfverflöd. Men – tywärr – och till värdens stora förtrytelse som wisst icke kunnat förutse detta, – war om aftonen Annoncerad klubbdans.|356| Hwarföre samteliga ungdomen omkring kl. 6 recommenderade sig – och
allt prutande och prejande
å värdsfolkets sida war förgäfwes. –
Ein wenigspråk: tyska decouragéespråk: franska
, som ibland händer. Men snart får jag mitt courage igen och så bär det kl. 7 af på Klubben. – Mycket folk derstädes, hwaribland flere obekanta ansigten. Bland andra wisade sig nu äfwen fru Neuman Mina S. på scenen. – »Fasligt mycke rosor,» sade Isak S. då han kom in. Ty flere af flickorna hade röda klädningar.
76 IHuru denna klubb war i allmänna smaken, wågar jag icke bedömma. – Glada ansigten såg man likwäl öfwerallt.|46| Jag för min del war mycket nöjd med min afton. Collander, förra tillställarn war borta, men wi höllo ändå ut. Mina danser mins jag ej, de woro många och roliga. – Bland malheurer förtjenar omnämnas Carolina B:ns sönderrifna klädning hwilken gick henne så till sinnes att hon gret. – »– Gråt innte, Mamsell B:n, sade Högdahl, Länebokhållarn, hwarje droppa af er är mera wärd än hela klädningen.» – – Högdahl war en af Matadorerna. Under hans ledning gingo wåra Francaiser ganska bra. – Bland främmande damer anmärktes Mamsell Sophie Roos från Jacobstad, som war en del af herrarne mycket i smaken. – Flickorna Lithén woro swartklädda, men sade det war otrefligt att dansa i swart. –
77 Sista walsen war gick efter wanligheten en furioso. Swetten droppade från herrarnes pannor, halsdukarna genomblötta, dammet som insöps lasstals – allt detta kom man ej ihåg, rundt kring skulle det gå och åter rundt kring, så länge en flägt anda fanns i behåll i ungdomens flämtande bröst. – Och när barmen häfde sig och hjertat slog takten till walsens sista yrande takter, då sjönk man ändteligen helt medtagen ned på en stol, för att efter en 5 minuters hwila mycket oförsigtigt begifwa sig ut i den omilda Decemberkölden. Så handla damerna, unga och oförsigtiga, derest icke ibland söta Mamma satt i läglig tid satt p. för widare walser. – Men herrarna åter dröjde längre quar, väsnades och hade hwarjehanda uptåg.
78 Ifrån klubbsalen gick jag med min goda bror Hindrik hem till honom för att der taga nattquarter. Wi funderade mycket om diwerse saker och disputerade wäl ochså i ett och annat. – Synnerligen kallade jag Hindrik en stor narr när han sade han skulle aldrig gifta sig. – Slutligen fick jag honom att tillägga ett: »om inte» – somnade kl. 5.
|48||47|79 27. – Söndag. Tredje dag Jul.
80 – Vaknade således hos Hindrik. Icke särdeles bittida kan jag tro, ty sedan wi i all maklighet masat oss oppe i kammarn en stund, och kommo ner, war Turdins klocka ½ 12. Likwäl hunno wi, märkwärdigt|357| nog, i laglig tid i kyrkan, och suto der en stund. – – På återwägen veko in till Lithéns. – Träffat fruntimmerna – »Nu ska man tro», sade Hindrik och Albert då jag gick dit in. –
81 E. m. bjuden till Hindrik Backman på thé, och lofwade. – Då kommo Lithéns fruntimmer till Kudnis och jag blef gerna hem oacktadt en ny bjudning. – Wi hade en munter afton. – Wi – flickorna 3 och jag – sutto i saln och firade brasa. – Woro just trefliga. »försök nu få brasan att brinnar»; om du det får, så får du den första du tycker om,original: om”, slocknar den så kan du tända på nytt igen, så får du wäl en annan gång bättre lycka.» –
82 Jag tände den slocknaede brasan; den brann så wackert – och rätt som det war så slocknade den. Men jag tände icke på nytt igen. Då skulle Mathilda försöka sin lycka på samma vilkor. – Hon gjorde det med mycken omsorg och aktsamhet, ställde brasan alldeles på ny fot, och satte dragluckorna fast. – Brann ochså mycket wackert, och präktigt – en stund – och den slocknade. – Då slog Rosalie händerna ihop och sade: »nåoriginal: nå Thilda, Thilda» – och så skrattade wi mycket. –
83 Jag har gudskelof fullt opp af den goda Tron. Derföre tror jag – af sådana spådomar Nb:neNota bene, jemtopp så mycket jag will det will säga, jag wäljer ut det bästa och det ledsamma tror jag alls inte. – Isynnerhet inte den här saken, ty den har förut blifwit bättre spådd åt mig.
84 En söt kyss af Mathilda.uttolkad chifferskrift
|48|85 28. Måndag. Kallt
i banko
. –
86 Om aftonen hos Lithéns. Der war ett litet trefligt sällskap församladt, Fru Turdin, Hammarins och Calamniuses. Med mig kommo Mamma och syster. – – Sällskapet satt i en wacker ring kring brasan. då kommo dit Isak Swahn och Högdahl, Morbror Gustaf och Hindrik Backman. – Wi walsade efter Josephines guitarr, ja till och med entt nätt potpourie. – Den stora salen war utmärkt treflig och elegant; dessutom lätt att dansa uti. »Första gången wi dansa här, men jag hoppas det inte blir den sista.» Efter dansen spelte wi
Nyfiken
, som lyktades så att Högdahl och Johanna Swahn lemnade begge. – – Således en rätt munter och glad aftonquist. Hindrik behagade ej spela med; war annars munter nog.
87 29. Tisdag. Kl. ½ 4 e. m. på bröllopp, nemligen Copv. Captenen Bergendahls och dygdeädla jungfru Maria Chatarina Björkmans. – Vigdes kl. 5. – Temligen allmän samling herrar; fruntimmer endast Lithéns, Calamniuses och några af brudens bekanta. – Efter första glasen, gingo wi några in till fruntimmerna, Högdahl, Svahn, Hindrik och jag. – (Albert D. war marskalk). – Företogo oss hwarjehanda roliga lekar. – »Jag gick mig ut på|358| en grön äng», m. fl. – Under tiden kom Ahlund in och helsade, – började genast en harang till Rosalie Lithén sägande »sig alldrig förr hafwa trott att M:lle Lithén kunde wara så|49| hygglig»original: hygglig. Hon hade alltid då han sett henne på gatan förefallit honom mera högfärdig »men se hur skall man kunna rätt bedömma ett fruntimmer som går på gatan.» – – Efter denna och dylika mästerliga complimenter wändes talet på wänskap etcet. och resultatet af A:s påståenden war att det är lika långt mellan wänskap och kärlek som mellan Ahlunds och Calamniuses.original: Calamniuses.» – Sedan A. sålunda skördat sina lagrar på belefwenhetens fält, återwände han till dryckessalen för att der
inter poculaspråk: latin
förfwärfwa sig marskalkens beröm, likasom nyss förut ofelbart fruntimmernas.
88 – Tulljagt wid dörren till fruntimmernas rum, sålunda nemligen att Rosalie L. och Johanna C. släpte ingen in innan han sagt sin kärestas namn. – In sluppo under besagde vilkor HB:n, A. D:r, Högdahl, Isak Swahn. – Jag icke, emedan jag icke tillfredsställde flickornas nyfikenhet. – Sammalunda Borgmästar Calamnius. – Till wedergällning pinade wi sedan förutnämnde tullwaktmästarinnor wid utgången rätt hårdeligen. Önskade brud och brudgum en »god natt»original: natt och gick. – – Bruden såg rätt bra ut; endast omåttligt fet. – Klädd i plumer, – med guld colliée om halsen. – Brudgummen åter, – behändig, beskedlig karl, – war mycket lycklig – swäfwade fram och åter – och drack »flickornas skål!»original: skål! –
|50|89 30. Onsdag. Kallt som knäfweln.
90 E. m. barnsöl hos Nymans på Forsbacka. – Bjuden till fadder åt hans lilla son Johan Theodor. Öfriga faddrar woro af ungdomen: Carolina B:n, Anna Lena B:n, och Sophie T:s. Ungkarlar, Isak Svahn Cederman och jag. – Kyss af Carolina B:n. – Conversation med Cederman. – Spelte ett partie trädkarl med Neu- och Cederman. – Hem kl. 9 i kylande köld. Thermometern 35 ½ under 0.
91 31. Thorsdag. Sista December 1835
92 Skarp köld. – Hemma hela dagen. – Skref en Ephemer. – Om aftonen war Anna Lena Häggström hit bjuden och måste sitta med oss wid quällsvarden, oacktadt allt sitt prut. – Stöpte sedermera Nyårsstöp. – Deribland föga märkwärdigheter undant.
husrådarns
som skenbarligen föreställde en konung med krona och spira, sittande på en thron. –
93 Slutade detta wälsignade gamla år med den sköna psalmen:
Nu hwilar hela jorden
. – Gud gifwe oss sin frid, nu och till evig tid. –
Slut på året efter Christi börd 1835.
|51||359|94 [---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ----]oläsligt p.g.a. skada– Du är såsom en skön tafla för hwilken dess ägare ville betalat dubbla wärdet om den åter blefwe werklighet. – Du är såsom en Majdags minne när den sköna dagen är till ända och den följande är oviss. – Du är som minnet af en rolig dans, när man går till hwila om aftonen. – Du är som minnet af en söt kyss, då man icke så snart wågar vänta sig en annan. Men jag will wara kort. – Jag har lefwat ett lefwande lif; jag har wunnit och icke förlorat. – Jag har insatt en stor summa på lyckans lotteri och på förhand dragit vexel på vinsten. – Men – hwartill detta eviga jag – denna egoismens urbild. – Man lefwer äfwen för andra. – Altså – för andra har jag arbetat, för andra bjudit till att afnöta felen i charakteren. Mot andra har jag likwäl felat, mot mina mest kära, warit egensinnig, sjelfklok, envis, försumlig, obillig, etcetera, etcetera. –
95 Således voila min syndabekännelse. –
96 Skugga behöfwa de ljusaste taflor. Skuggor hafwa vexlat med ljusgrupper, under detta – år. – Sköna, klara ljus, kom åter, kom åter; utan dig är mörker och natt, utan dig är köld och död. – I natten lyser månen och norrskenet, men den lifwande solen lyser icke, wärmer icke mer. – Derföre – återwänd, slockna icke, sköna ljus.
97 = Resultat: Tro, Hopp och Kärlek.
|52|
98 Och resultatet af dessa tre blifwer:
99 TROuttolkad chifferskrift
100 GENuttolkad chifferskrift
101 MCLuttolkad chifferskrift
102 [---- ---- ---- ---- ----]oläsligt p.g.a. skada
icke du [---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ---- ----]oläsligt p.g.a. skada men den brasan som [---- ---- ---- ---- ----]oläsligt p.g.a. skada jag aldrig mer –uttolkad chifferskrift![kommentar](assets/images/asterisk.svg)
103 Jag ber dig Thilda blif inte lesen, var glad, annars kan icke jag vara det. Och icke allenast jag utan många andra. – Och nu må väl. –uttolkad chifferskrift
[360]